Sućut ministra Biškupića obitelji Vojina Jelića
Tekst se nastavlja ispod oglasa
U POVODU smrti hrvatskoga prozaika, pjesnika i publicista Vojina Jelića ministar kulture Božo Biškupić uputio je danas brzojav sućuti njegovoj obitelji.
Ministar u brzojavu ističe da će Jelićevo djelo ostati upisano u hrvatsku književnu baštinu, da je bio autor jake dokumentarističke osobnosti koji je u svojim djelima prožimao doživljaje iz ratnih zbivanja kojima je i sam bio svjedokom.
Vojin Jelić (Knin, 1921.) preminuo je u Zagrebu 19. prosinca, a posljednji ispraćaj obavljen je jučer na zagrebačkom Krematoriju.
Jelić pripada istaknutim pripovjedačima poratne hrvatske proze, osobito onoga njezina dijela koji se bavio ruralnom, folklornom tematikom, preispitujući djelovanje mita, posebno u kulturi Srba u Hrvatskoj.
Tekst se nastavlja ispod oglasa
Pisao je o ljudima sa škrtoga kamenjara kninskog dijela dalmatinskog zaleđa. Tradicionalnim, realističkim, narativnim tehnikama primjerenima takvoj prozi, kako ističe književna kritika, Jelić je umio pridodati modernističke postupke kolažiranja, kadriranja i fragmenitranja.
Najvažnija su mu djela roman "Anđeli lijepo pjevaju" (1953.), zbirke novela "Ljudi kamenjara", "Limeni pijetao" i "Gorki bajami" i druga.
U posljednjoj knjizi "Pogledaj svoje ruke" (1996.), u prozno-dokumentarističkoj formi tretira "srpsko pitanje" nakon uspostave samostalne Republike Hrvatske.
Ministar u brzojavu ističe da će Jelićevo djelo ostati upisano u hrvatsku književnu baštinu, da je bio autor jake dokumentarističke osobnosti koji je u svojim djelima prožimao doživljaje iz ratnih zbivanja kojima je i sam bio svjedokom.
Vojin Jelić (Knin, 1921.) preminuo je u Zagrebu 19. prosinca, a posljednji ispraćaj obavljen je jučer na zagrebačkom Krematoriju.
Jelić pripada istaknutim pripovjedačima poratne hrvatske proze, osobito onoga njezina dijela koji se bavio ruralnom, folklornom tematikom, preispitujući djelovanje mita, posebno u kulturi Srba u Hrvatskoj.
Pisao je o ljudima sa škrtoga kamenjara kninskog dijela dalmatinskog zaleđa. Tradicionalnim, realističkim, narativnim tehnikama primjerenima takvoj prozi, kako ističe književna kritika, Jelić je umio pridodati modernističke postupke kolažiranja, kadriranja i fragmenitranja.
Najvažnija su mu djela roman "Anđeli lijepo pjevaju" (1953.), zbirke novela "Ljudi kamenjara", "Limeni pijetao" i "Gorki bajami" i druga.
U posljednjoj knjizi "Pogledaj svoje ruke" (1996.), u prozno-dokumentarističkoj formi tretira "srpsko pitanje" nakon uspostave samostalne Republike Hrvatske.
Znate li nešto više o temi ili želite prijaviti grešku u tekstu?
![](/Content/img/loader_40px.gif)
Tražimo sadržaj koji
bi Vas mogao zanimati
bi Vas mogao zanimati
Izdvojeno
Pročitajte još
Učitavanje komentara
Tražimo sadržaj koji
bi Vas mogao zanimati
bi Vas mogao zanimati